Kdo by neznal bobkový list? Vždyť toto koření je již drahně let nedílnou součástí středoevropské kuchyně. Jeho chuť tedy zná snad úplně každý. Méně už se ovšem ví, že se jedná o sušené listy rostliny s názvem vavřín vznešený (Laurus nobilis), který pravděpodobně pochází z Malé Asie, ačkoli je dnes rozšířen daleko za hranice této oblasti. V každém případě bude pro mnohé čtenáře zřejmě překvapením, že vavřín jako symbol vítězství a bobkový list jako koření jsou totožné.
Ačkoli je bobkový list znám především jako koření, má také zajímavé léčivé účinky, pro které byl využíván již v dávných staletích. Obsahuje totiž účinné látky jako bílkoviny, vlákninu, silice, hořčiny, glykosidy, třísloviny, vitamíny (A, B, C či kyselinu listovou) a rozmanité minerální látky (např. vápník, selen, měď, zinek, železo, hořčík, fosfor nebo draslík). Proto podporuje trávení a zvyšuje chuť k jídlu. Působí rovněž antisepticky, tedy protizánětlivě, stejně jako dezinfekčně. A můžete jej vyzkoušet i jako mírné sedativum.
Bobkový list mohou do svého jídelníčku zařadit rovněž lidé trpící diabetem 2. typu, neboť dokáže snižovat hladinu krevního cukru. Pomoci ovšem umí i při revmatických bolestech a artritidě, při bolestech kloubů, kříže, kostí a sedacího nervu. Kladně působí i na močový měchýř a játra. Účinkuje rovněž při dně, migréně nebo otocích. Kromě léčivých účinků lze bobkového listu využít i k odpuzení molů, když jej stačí dát do skříně s oblečením či potravinami.
V kuchyni jsou používány sušené lity vavřínu, které mají dost výraznou chuť. Proto je lze využít i několikrát. Konkrétně bývají přidávány do omáček, polévek nebo marinád, ale uplatnění nalézají i při přípravě pečeného masa. Během tepelné úpravy ovšem přidávejte až těsně před koncem, jinak dodají pokrmům hořkou chuť. Bobkový list je hojně využíván rovněž při nakládání masa, hub nebo okurek a pro léčivé účinky z něj bývá připravován nálev.
Recept na nálev z bobkového listu: 2 středně velké bobkové listy zalijete čtvrt litrem vroucí vody a necháte 5 minut luhovat.
Vavřínu vznešenému vyhovují slunná místa a lze jej pěstovat v interiéru i exteriéru. Potřebuje přitom hlinito-písčitý substrát a pravidelnou zálivku a hnojení. V létě byste měli rostlinu přihnojovat jednou za dva týdny, a to tekutým hnojivem. Ačkoli ji chladnější počasí nevadí, přezimovat by měla v místech, kde není pod nulou a ideálně tak 10 °C. V tomto období zároveň nevyžaduje tak častou zálivku. Nezapomeňte vavřín každý rok přesadit do většího květináče, aby se mu dařilo co nejlépe.